Arne+Krokan,+Internett+som+drivkraft

**Arne Krokan - Internett som drivkraft i samfunnsutviklingen (2003)** side 294 – 328  Hele teksten: []   Dette kapitlet har som mål å bidra til forståelsen av **hvordan internettteknologi endrer samfunnet** på ulike nivåer, og **hvordan disse endringene oppstår i et samspill med generelle endringstrekk.**  TEKNOLOGISK KONVERGENS "Teknologiutviklingen og sammensmeltingen av ulike teknologier, også kalt **//teknologisk konvergens//**, har ført til en hel rekke nye tjenester. Ringetoner og logoer var det første vi kunne handle fra mobilen, men det var bare begynnelsen. Nå får vi mobiltelefoner med videokamera, med tv der du kan lagre tvsendingene på mobilen, mobiler med radio, stereoanlegg (mp3), spill, lommebok og gps slik at du kan laste ned kart over området der du er, direkte til mobilen."  DISRUPTIV TEKNOLOGI "Denne utviklingen skaper imidlertid enda større endringer enn de rent teknologiske. Når VG har tatt jobben med å gjøre bildene tilgjengelige på nett, har VG også tatt steget fra å være et tradisjonelt «avishus» til å bli en aktør i det nye markedsrommet, der åpningstider og fysisk plassering eller lokasjon blir uten betydning. VG utfordrer forretningene og forretningsmodellene til den tradisjonelle fotobransjen, noe som er en typisk følge av så store teknologiske endringer. __Clayton Christensen__ (2000) kaller teknologiske nyvinninger av denne typen for **//disruptiv teknologi//**. Dette er teknologi som er enklere og framfor alt billigere enn den teknologien som erstattes. Dermed blir mange av de tradisjonelle aktørene i bransjen utfordret, og mange av dem bukker under fordi de ikke evner å tilpasse seg de raske endringene i omgivelsene hurtig nok."  INTERNETT <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt;">" <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">Den teknologiske konvergensen, sammensmeltingen av tidligere forskjellige teknologier, gjør at Internett i praksis kan erstatte både telefonen, brevskrivningen, tv, platebutikken, skravlebenken utenfor butikken, samt en   <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">mengde andre arenaer og teknologier for sosial samhandling. <span style="font-family: 'Times','serif'; font-size: 12pt;">  <span style="line-height: normal; margin: 0cm 0cm 10pt; mso-margin-bottom-alt: auto; mso-margin-top-alt: auto;"><span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">"__Erik Bryjolfson__ (Brynjolfson og Kahin 2002) ved MIT har analysert de ulike utfordringene den digitale økonomien skaper, og han skiller mellom fire **typer problemstillinger** som trenger nærmere analyse i vår jakt på forståelse av det nye samfunnet vi ser konturene av. <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt;"> <span style="line-height: normal; margin: 0cm 0cm 10pt; mso-margin-bottom-alt: auto; mso-margin-top-alt: auto;"><span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">- **Makroøkonomiske problemstillinger** som blant annet tar opp problemer knyttet til hvordan vi kan måle den digitale økonomien, samt problemer som har med vilkårene for teknologisk utbredelse og bruk å gjøre. <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt;"> <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">- **Utviklingen av nye markeder**, konkurransesituasjoner og særlig hvordan små og mellomstore virksomheter blir berørt av utviklingen mot flere digitale tjenester, samt framveksten av nye forretnings og betalingsmodeller. <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt;"> <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt;"> <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">- **Det nye arbeidslivet**, hvilken kompetanse trengs, og hvordan skaper denne utviklingen nye forskjeller i levekår og livskvalitet mellom ulike arbeidstakere? <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt;"> <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;"> <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">- **Endringene** skjer ikke bare på makro- og mikronivå i samfunnet, men også på meso-nivå, det vil si **på organisasjonsnivå**. Hvordan organisasjoners kulturer og den enkelte medarbeiders identitet og tilknytning til virksomheten endres når selve arbeidet utføres på andre måter enn tidligere, er også blant de spørsmål som reises i analysene av den digitale økonomien. <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt;"> <span style="line-height: normal; margin: 0cm 0cm 10pt; mso-margin-bottom-alt: auto; mso-margin-top-alt: auto;"><span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;"> INTERNETTS TJENESTER (s. 296/pdf s 3) I dette kapittelet omtales internetts teknologi, historiske utvikling og tjenester (e-post, FTP, Chat, WEB, etc.). Grei oversikt. <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt;"> <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">DIGITAL TV (s. 305/pdf s 12) <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">"Tradisjonelt tv er imidlertid et medium som i høyeste grad er **avsenderstyrt** og **tidssynkront**. Det betyr at du må sitte foran skjermen og se på det programmet som sendeselskapet velger å sende til ethvert tidspunkt, noe som også blir endret med digitalt tv." .. "Tradisjonelt tv er "**levende bilder og lyd sendt i sanntid**". (s. 305)  <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;"> "Mens vi tidligere var vant til å bruke ulike informasjonsteknologier for forskjellige formål, opplever vi nå at alle disse smelter sammen i ett medium, i en teknologi. Årsaken til at dette skjer, er **teknologisk konvergens**." (s. 306) <span style="line-height: normal; margin: 0cm 0cm 10pt; mso-margin-bottom-alt: auto; mso-margin-top-alt: auto;"><span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt;">Figur s. 307:  <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt;">                <span style="line-height: normal; margin: 0cm 0cm 10pt; mso-margin-bottom-alt: auto; mso-margin-top-alt: auto;"><span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt;">    <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;"> "Teknologisk konvergens har altså den følgen at flere tidligere selvstendige eller proprietære teknologier smelter sammen til en enhetlig teknologi. Internettprotokollen skaper derfor en enhetlig plattform for all kommunikasjon, der vi i framtiden kommer til å se tjenester og tjenestetilbydere som det er vanskelig å tenke seg i dag."(s. 307) <span style="line-height: normal; margin: 0cm 0cm 10pt; mso-margin-bottom-alt: auto; mso-margin-top-alt: auto;"><span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt;">   <span style="line-height: normal; margin: 0cm 0cm 10pt; mso-margin-bottom-alt: auto; mso-margin-top-alt: auto;"><span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt;">    <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">UTVIKLINGEN AV INFORMASJONS- OG KOMMUNIKASJONSTEKNOLOGI    <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">(s. 308)    <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">  <span style="line-height: normal; margin: 0cm 0cm 0pt 36pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; text-indent: -18pt;"><span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">- Skriftkulturen <span style="line-height: normal; margin: 0cm 0cm 0pt 36pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; text-indent: -18pt;"><span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">- Pregemedier <span style="line-height: normal; margin: 0cm 0cm 0pt 36pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; text-indent: -18pt;"><span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">- Kabel/eterteknologi eller sanntidsmedier <span style="line-height: normal; margin: 0cm 0cm 0pt 36pt; mso-add-space: auto; mso-list: l0 level1 lfo1; text-indent: -18pt;"><span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">- Digital teknologi. <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;"> <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;"> <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">Innhold: "Derfor skal vi sette utviklingen av digitalteknologien inn i et mediehistorisk perspektiv, og se på ulike analogier og på hvordan tidligere tiders medieteknologiske utvikling også har endret ulike produkter og tjenesters karakter." <span style="line-height: normal; margin: 0cm 0cm 10pt; mso-margin-bottom-alt: auto; mso-margin-top-alt: auto;"><span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;"> Generasjon N (Tapscott 1998, (www.growingupdigital.com), født etter 1980, kommer etter X-generasjonen og tar datamaskinen for gitt.   <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">” mange eksperter spår at vi innen 2010 har tatt det endelige steget i å usynliggjøre datamaskinene (Kaku 1997).” (8-)) <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;"> // <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">Skriftkulturen // <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">”Mens det skrevne ord gir statiske tekster, der momentenes rekkefølge i en argumentasjon eller framstilling er gitt en gang for alle, gir hyperformatet muligheter for å skape dynamiske tekster, der innholdet kan endres, oppdateres og tilpasses den enkelte brukers individuelle forutsetninger.” (s311) <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;"> <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">”Digitalteknologien «tar tilbake» noen av fordelene som den muntlige kulturen hadde framfor den skrevne, mulighetene for å forfølge en assosiasjon, for å stokke på rekkefølgen og for raskt å tilpasse innhold og framstillingsform til den enkelte mottaker.” (s 312) <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;"> // <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">Pregemedier // <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">”Det neste viktige steget i utviklingen av kommunikasjonsteknologi eller IKT, er muligheten for å trykke eller prege budskapene til et fysisk medium, der en ved hjelp aven «original» eller master kan framstille kopier på både mekaniske, magnetiske og optiske medier. Mest omtalt er framveksten av trykkekunsten, men de grunnleggende produksjonsøkonomiske egenskapene er de samme også for andre analoge medieprodukter. <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;"> <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">Disse nye teknologiene gjorde det mulig å distribuere dokumenter, lyd, bilder og film i store opplag, samt å formidle kopiene over lange avstander. I forhold til tidligere manuelle kopieringsteknikker, utgjorde pregeteknikkene et stort teknologisk sprang, fordi de gjorde produktene, som den gang stort sett var bøker, billigere og dermed tilgjengelig for langt flere personer.” (s 312) <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;"> <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt; line-height: 115%;">”Det var altså først med trykkteknikken og innføringen av obligatorisk skolegang og leseopplæring at skriftspråket fikk betydning for folk flest. Det var først da at det ble mulig å hente kunnskap andre steder enn gjennom egen familie og eget nettverk. På denne måten ser vi også at informasjonsteknologien er med på å endre samfunnsstrukturen. Derfor er det viktig å forstå det gjensidige ** samspillet mellom teknologiutvikling og samfunnsutvikling **. Vi kan ikke forstå det ene, uten i lys av det andre.” (s 313). <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">”På samme måte som trykkkunsten først ble brukt til å etterligne tidligere, manuelle teknologier, har vi i stor grad brukt de nye digitale teknologiene til å etterligne industrialderens produkter og produksjonsmåter. På sett og vis er det et paradoks at de fleste ennå bruker datamaskiner til å skape tekst slik tekstene ble skapt for over 2000 år siden, som lineære dokumenter med en gitt begynnelse og slutt, selv om vi nå har helt andre og nye muligheter.” (s 313) <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;"> // <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">Kabel/eterteknologi eller sanntidsmedier //<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;"> <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">”Fra slutten av 1800-tallet kom telegrafen og telefonen i bruk, mens radioen ikke fikk noen særlig utbredelse før langt ut på 1900-tallet. Disse eter- og kabelmediene er sanntidsmedier, hvilket vil si at de er tidssynkrone. Dette gjør det mulig å følge en begivenhet som foregår på et annet geografisk sted enn der den oppleves, mens hendingen finner sted. Både telegraf, telefon, radio og tv er eter/kabelmedier.” (s 314) <span style="font-family: 'Times','serif'; font-size: 10.5pt;"> <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">”Derfor har ** Niclas Negroponte (1996) ** foreslått å endre «arbeidsdelingen» mellom eter og kabel, slik at telefonen i første rekke blir eterbasert, mens fjernsyn i framtiden blir kabelbasert. Denne «negropontesvitsjen» gjør at tjenester som benyttes på ulike geografiske steder, blir formidlet gjennom eteren, mens tjenester som konsumeres stasjonært, formidles gjennom kabel. ”(s 315) <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;"> <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">”I dag kan vi vanskelig tenke oss et liv uten telefon, verken privat eller i jobbsammenheng, men den gang, var det få som skjønte hva de skulle med den, eller forutså hvilken enorm betydning den kom til å få som drivkraft i samfunnsutviklingen. Dette har ofte vært utgangspunktet for utvikling av ny IKT. I starten skjønner vi ikke hva vi kan bruke den til, eller hva som er så smart eller ikke smart ved nye teknologier. Det var for eksempel vanskelig å forutse at SMS skulle bli en slik forretningsmessig suksess, og kanskje like vanskelig å spå at bildetelefonen skulle havne på teknisk museum. Derfor er det påkrevd med en viss romslighet og åpenhet når vi introduseres for ny teknologi. Det er ikke sikkert at det er den første tidens bruksform som kommer til å bli den dominerende over tid.” (s 316) <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;"> // <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">Digital teknologi // ** <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">”Push- og pullteknologi **<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;"> er betegnelser som angir hvem som har initiativet i en konkret kommunikativ hendelse, avsender eller mottaker.” (s 316) <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;"> <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">”Fordi web altså i stadig større grad integrerer de andre tjenestene i samme grensesnitt, framstår denne tjenesten i de fleste sammenhenger også som den mest sentrale digitale kommunikasjonstjenesten.” (s 318) <span style="line-height: normal; margin: 0cm 0cm 10pt; mso-margin-bottom-alt: auto; mso-margin-top-alt: auto;"><span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;"> DIGITALT – HVA VIL DET EGENTLIG SI? <span style="line-height: normal; margin: 0cm 0cm 10pt; mso-margin-bottom-alt: auto; mso-margin-top-alt: auto;"><span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">Innledning med en grei beskrivelse av analogt kontra digitalt – teknisk sett. // <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">Hva er fordelen med at noe er digitalt? (s 321) //<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">”Når vi skal kopiere en videokassett, er det alltid slik at kopien blir dårligere enn originalen. Dette skjer fordi den mekanismen som skal lese de magnetiske sporene på kassetten, ikke greier å gjenskape det originale mønst~ret med 100 % nøyaktighet. Dette er imidlertid helt annerledes med digitalt materiale. Da er det ikke et lydspor eller et bilde som skal gjenskapes, men en rekke av O-er og l-ere. For å <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">sikre at disse virkelig gjenskapes korrekt, kan vi lage et system som sjekker om noe er blitt galt, eller som til og med er i stand til både å finne feilen og å korrigere den. <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">Når vi bruker digitalteknologien, blir kopiene derfor alltid helt lik originalen. Det betyr at vi ikke trenger å holde rede på hva som er original og hva som er «kopi». Dette skillet blir uten teknisk betydning, selv om det kan ha en viss juridisk betydning (s 321) <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;"> <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">”En annen egenskap ved digital informasjon er at lyd, tekst og bilder som er tilgjengelig via Internett, kan distribueres så å si uten kostnader. ”(s 312) <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;"> <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">”Digitalteknologien gjør altså at det i praksis blir gratis å lage eksemplarer av et verk, samt at kopiene eller eksemplarene av verket kan distribueres til et i prinsippet uendelig antall mottakere uten merkostnader. Samtidig blir alle eksemplarer nøyaktig lik «originalen», og en oppnår ikke det «generasjonstapet » i kvalitet som vanligvis kommer når vi vil kopiere kopier av kopiene mm. Disse egenskapene gjør også medieproduktene mer sårbare med tanke på at eksisterende forretningsmodeller angripes av nye måter å utføre tjenester på,ofte også av nye aktører. Det er først og fremst disse egenskapene som gjør at hele vår oppfatning av medieverdenen, televerdenen og dataverdenen må endres. På den ene siden ser vi at den teknologiske utviklingen skaper nye muligheter for forretnings- og tjenesteutvikling, for eksempel at butikkene opptrer som banker, at VG opptrer som platebutikk, eller at Nokia er blitt verdens største leverandør av kameraer. På den andre siden ser vi at de økonomiske vilkårene for å utføre digitale tjenester er forskjellig fra i den tradisjonelle industrielle- og tjenesteverdenen.Hvis vi skal skjønne rekkevidden av disse endringene, må vi også ha klarhet i hva det er som driver utviklingen, samt hvilken retning denne trekkes i. Så langt kan dette oppsummeres med ordene «teknologisk utvikling og konvergens mot IP».” (s 322) <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;"> <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">FRA MARKEDSPLASS TIL MARKEDSROM <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">”Det kanskje mest utbredte eksemplet på slike overganger er formidling av musikk som MP3-filer. ** Rayport og Sviokla (1997) ** har beskrevet denne overgangen fra «** marketplace til markedspace **» og vist hvordan den får konsekvenser på ulike nivåer av økonomisk aktivitet.” (s 323) <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;"> <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">”For de som ** selger vanlige fysiske varer og tjenester **, oppstår det en rekke muligheter for å endre de tidligere salgskanalene. Andre selger ** varer og tjenester som kan digitaliseres helt ut **. Dette omfatter etter hvert svært mange av samfunnets økonomiske aktiviteter. At de kan digitaliseres fullstendig, betyr at en ikke trenger å bruke andre medier eller teknologier enn den digitalteknologien inneholder, for å selge varen eller tjenesten. Gjennom Internett kan en dermed både få informasjon om varen, få selve varen og betale for den. Den tredje sektoren dette berører, er «** business to business **», det vil si bedrifter som handler med hverandre. Et firma som lager og selger dataprogrammer, må selv kjøpe datamaskiner, kontorutstyr, et regnskapsprogram eller en regnskapstjeneste, osv. Disse varene og tjenestene vil de også i økende grad handle i markedsrommet”. 323  <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;"> <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">ELEKTRONISK HANDEL I NORGE <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">Internett overtar for EDI. <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;"> // <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">Omfanget av elektronisk handel i Norge // <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">Privat og B2B - 2003 data. <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;"> // <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">Ny globalitet // <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;"> <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;"> <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">KONKLUSJON <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">”Internett består av både et sett teknologier og et sett tjenester. Når kommunikasjonsteknologiene endres dramatisk, vil det påvirke menneskers kulturelle uttrykksformer samt endre vilkårene for å drive handel, produksjon og tjenesteyting. Web er det mest dramatiske uttrykket for disse endringene. Gjennom web <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">får vi nye kommunikasjonsteknologier, så vel som en emulering eller etterligning av de «gamle» teknologiene. Digitalt tv blir også del av web, eller web blir del av den digitale tv-en, ettersom en ser det. <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">Konsekvensene av disse endringene er svært store, fordi terskelen for å publisere eget materiale, enten det er musikkfiler, <<tekster», «mm» eller noe annet, blir svært lav. Derfor øker tilbudet av informasjonselementer som er tilgjengelige over nettet også dramatisk. Konsekvensene av dette igjen er at vi må utvikle vår kompetanse i å søke etter det stoffet vi ønsker å finne. Samtidig må vi endre vår kompetanse i å skape informasjon, fordi den medbrakte skolelærdommen for de flestes vedkommende ikke omfatter ferdigheter i å lage digitale multimediedokumenter. <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">Kompetanseutvikling tar tid, mye lenger tid enn det tar å bygge ut teknologiene. Derfor handler digitaliseringen av Norge ikke primært om teknologi, men mye mer om mennesker, om forhold mellom mennesker og om forståelsen av ulike former for organisasjoner som arenaer for verdiskapning. Vi ser konturene av store endringer i samfunnet, der teknologien spiller den dominerende rollen som drivkraft i endringsprosessene, og det synes å være få arenaer som unnslipper disse endringene. Bilene blir utrustet med stadig mer digital teknologi, noe for å gjøre turen mer bekvemmelig for oss (DVD og lydanlegg), noe for å gjøre den sikrere (sensorer som fanger opp faremomenter og deretter «overstyrer» føreren) og noe for å gjøre den enklere å bruke, som for eksempel GPS-navigatorenes inntog i bilene. Hjemmene blir stadig mer digitaliserte på nesten alle områder, og hverdagsrutinene våre blir mer og mer avhengige av effektiv teknologi. Via mobiltelefonen koordinerer vi vennebesøk, hvem som skal handle hva og hente ungene i barnehagen, vi deler situasjoner vi befinner oss i med venner og venninner, vi betaler tjenester, og av og til bruker vi den til å snakke med andre også. Mobiltelefonen er i ferd med å endre karakter, og må forstås mer som et personlig redskap for kommunikasjon, koordinering og identitetsdannelse, enn som <<telefon». <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">Moralen i teksten er at ny teknologi endrer samfunnet vårt. Noen ganger til det bedre, og andre ganger stimuleres endringer som vi kanskje ikke ønsker. For å kunne påvirke utviklingen i ønsket retning, er det viktig at vi både vet hva som skjer, og er i stand til å sette denne nye utviklingen inn i et historisk <span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 12pt;">perspektiv. Selv om historien ikke gjentar seg, er det mulig å lære noe av den. ” (s 327).